Poslanik nije ni u jednom radnom telu.
Nema informacija o predloženim aktima.
Zahvaljujem, predsednice.
Koristiću vreme ovlašćenog predstavnika.
Poslanička grupa JS – Dragan Marković Palma u danu za glasanje podržaće sve predložene zakone, kao i Predlog zakona za potrebe finansiranja projekta izgradnje obilaznice oko Kragujevca. Nećemo podržati predloženi amandman iz razloga što ta slovna greška nije razlog da Kragujevac ne dobije obilaznicu i kada znamo, po proceni, da svaki treći Kragujevčanin vozi automobil i da oko 60.000 vozila, teretnjaka i šlepera stvaraju saobraćajni kolaps u centru grada i da je to svakodnevnica, i to znaju i Kragujevčani, a znamo i mi koji svakog dana prolazimo kroz taj grad.
Obilaznica je potrebna Kragujevcu i građanima jer će rešiti pitanje saobraćajne gužve, rešiće zagađenje vazduha, ali rešava i pitanje napretka industrije, jer posle toga svako ko želi da ulaže, investira u Kragujevac imaće izgrađenu infrastrukturu. Šumadija će biti bolje povezana sa drugim gradovima i opštinama i upravo se tako zemlja razvija kada svaki deo Srbije ima saobraćajnu povezanost.
S obzirom da dolazim iz Raškog okruga, tačnije iz grada Kraljeva i znam koliko je važno regionalno povezivanje i izgradnja saobraćajne infrastrukture, Raški okrug je dugo čekao da počne izgradnja autoputa, mnogi su obećavali, mnogi su imali vizije, ali upravo je ova Vlada tj. sadašnja vlast pokrenula jedan kapitalni projekat za ovaj deo Srbije. Imajući u vidu da oko 500 hiljada građana gravitira u Raškoj oblasti, nekoliko desetina hiljada privrednih subjekata, izgradnja Moravskog koridora predstavlja ogroman benefit i mogu reći da je od krucijalnog značaja da se ovaj deo Srbije razvija, kako privredno, turistički, kulturno, tako i da zadrži svoje građane.
U subotu su premijer gospodin Vučević, ministri Selaković i Vesić posetili Kraljevo i tom prilikom obišli radove na petlji Adrane Moravskog koridora. Imali su priliku da vide kojom dinamikom se izvode radovi na ovom delu koridora i verujem da će do kraja godine biti završena deonica kojom će se povezati Kraljevo sa Preljinom, odnosno sa autoputem Miloš Veliki.
Imali su prilike i da posete manastir Žiču, kolevku srpske duhovnosti i državnosti i da se upoznaju sa sestrinstvom u tom manastiru i da zajedno u narednim godinama koje dolaze obnovimo fasadu manastira Žiča i da povratimo autentičnu crvenu boju manastira.
Takođe, posetili su i pozorište grada Kraljeva koje 75 godina radi u kontinuitetu. Zajedno ćemo kroz projekat grad i Ministarstvo kulture pomoći da naše pozorište dobije prostorije koje zaslužuje.
Inače, očekuje nas i projektovanje saobraćajnice između Kraljeva i Novog Pazara, dužine 84 km. Time će se omogućiti da se za svega 20, 25 minuta stigne od jednog do drugog grada.
Sva ova ulaganja su bitna za svakog građanina osim što omogućava povezanost sa Beogradom s jedne strane, sa druge strane sa Nišom i otvara mogućnost saradnje između svih gradova u Raškom okrugu, jer kada imate dobre i brze saobraćajnice onda ne postoji ni prepreka za ostvarivanje trgovinske, kulturne, sportske i svakog drugog vida saradnje.
Iako neko možda misli da sam izašla iz teme amandmana, smatram da nisam, jer je ovo bitno za svakog građanina u cilju poboljšanja životnih uslova u svim delovima Srbije. Kao lokal-patriota mislim da se društveni, politički i kulturni život ne odvija samo u Beogradu i da upravo ulaganjem prvenstveno u putnu infrastrukturu omogućavamo svim građanima da ekonomski jačaju i da svojim građanima ponude kvalitetan i sadržajan život u lokalu.
Ova Vlada teži regionalnom razvoju. To se može videti na svakom koraku. Upravo na ovom dnevnom redu imamo predlog za izgradnju nekoliko saobraćajnica.
Slušali smo u prethodnim danima razne kritike od strane opozicije. To je njihovo legitimno pravo. Stvara se utisak da se kritikuje sve ono dobro što se radi da bi se ekonomski ojačala naša zemlja. Kritikuje se i potreba i želja da se zaštiti nacionalna i politička prava i zajednička budućnost srpskog naroda.
Prosto, nikada nisam razumela stvaranje straha u našem društvu od želje za nacionalnim jedinstvom da kao narod, da kao nacija imamo ponos, pogotovo u trenucima kada se neumorno radi na prekrajanju istorije, na prezentovanju srpskog naroda kao nekog agresivnog naroda koji želi da na Balkanu ostvari svoje tobože nacionalističke težnje.
Da je to istina mogli smo videti usvajanjem rezolucije o genocidu u Srebrenici u UN. Tu smo mogli videti sav apsurd za Srbe kada upravo oni koji su nas okupirali, koji su terorisali naš narod su pravili tekst te rezolucije. Onda vidimo koliko je to licemerno.
Pričam kao ovlašćeni predstavnik o svim amandmanima. Čisto kolege koje ne slušaju. Ne morate da bude u sali dok pričam, nije vam obaveza. Ja se obraćam građanima grada Kraljeva prvenstveno i Srbije. Vi slobodno možete u hodniku da me gledate, u bifeu ili u restoranu.
Nažalost, ovu retoriku mogli smo čuti ovih dana u Narodnoj skupštini, upravo i sada. Upravo kada pričam o nacionalnom jedinstvu su krenuli da mi dobacuju i to je ta retorika koja se danima mogla ovde čuti i onda se pitaju neki da li nam je deklaracija o zaštiti nacionalnih i političkih prava i o zajedničkoj budućnosti srpskog naroda potrebna je. Naravno da nam je potrebna i deklaracija i svesrpski sabor. To je najbolji odgovor na sve pritiske kojima smo izloženi. Samo zajedničkom usaglašenom politikom možemo se odupreti pritiscima, sačuvati slogu i obezbediti mir.
Ono što je za Jedinstvenu Srbiju veoma važno i zbog čega mislimo da je deklaracija dobra je to što se porodične i tradicionalne vrednosti se ističu kao temeljne vrednosti srpskog društva.
Ne možemo pričati o budućnosti Srbije ako nemamo kulturu sećanja, ako zaboravimo ko smo, šta smo, ako zaboravimo svu muku i stradanje i bol svih naših predaka, jer upravo zahvaljujući tom bolu i tom stradanju mi danas sedimo u Narodnoj skupštini Republike Srbije, mi govorimo upravo našim maternjim jezikom, srpskim jezikom. Zato mi kao njihovi preci trebamo da sačuvamo i tradiciju i jezik i pismo, ne samo Srbiji i Republici Srpskoj, već i u našoj dijaspori.
Jedinstvena Srbija je podržavala i uvek će podržavati svaku inicijativu kojom se čuva ugled i integritet i čast Srbije i srpskog naroda. Uvek ćemo se zalagati za decentralizaciju i da svaki deo naše zemlje ima razvijenu pre svega saobraćajnu infrastrukturu i mogućnost da se ravnomerno razvija, jer smatramo da Srbija nije samo krug dvojke, jer ima i nas iz Srbije kojima je potreban i aerodrom i autoputevi. Opet ću da napomenem da svaki građanin treba da ima jednake životne uslove i pristup svim pogodnostima modernog života.
Svima nama i sa moje leve i desne strane želim Srbiju baš onakvu kako se zove moja poslanička grupa, jedinstvenu Srbiju, pre svega jedinstvenu i jaku Srbiju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, danas kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Dragan Marković Palma – Jedinstvena Srbija koristiću član 287. Poslovnika.
Postavljam pitanje Ministarstvu infrastrukture, odnosno ministru Vesiću. Grad Kraljevo je 2019. godine pretrpeo značajnu štetu od poplava, u kojoj je porušen značajan broj mostova na seoskom području. Deo porušene putne infrastrukture i mostova grad Kraljevo je sanirao ili ponovo izgradio. Preostalo je još deset mostova da se izgradi. Mostovi se nalaze na važnim putnim pravcima i značajan broj meštana i privrednih subjekata ih koristi.
Za njih je urađena projektno-tehnička dokumentacija, ishodovane su sve građevinske dozvole, odnosno rešenja o odobrenju za izvođenje radova. Mostovi koje treba izgraditi nalaze se u mesnim zajednicama Kovači, Dragosinci, Sirča, Leševo, Ravanica, Zakuta, Vitanovac i Milakovac.
Iskoristiću pravo da postavim pitanje, odnosno molbu resornom ministarstvu, da u skladu sa finansijskim mogućnostima i prioritetima pristupi njihovoj izgradnji. Inače, grad Kraljevo je po površini najveća jedinica lokalne samouprave, posle Beograda, zauzima 1.530 kvadratnih kilometara, obuhvata 92 naseljena mesta u kojem prema popisu iz 2022. godine živi 111.491 stanovnik.
Na teritoriji grada Kraljeva nalazi se 326 kilometara lokalnih puteva i saobraćajnica. Jedan od prioriteta lokalne samouprave je unapređenje putne infrastrukture, odnosno ulaganje u izgradnju, sanaciju i rekonstrukciju lokalnih saobraćajnih puteva koji predstavljaju okosnicu ekonomskog i prostornog razvoja teritorije grada.
Ministarstvo za građevinu je od lokalne samouprave tražilo spisak prioritetnih deonica iz razloga što to jesu lokalni putevi, ali su velike dužine i resorno ministarstvo je izrazilo spremnost da pomogne lokalnoj samoupravi, svesni da su ove deonice od krucijalnog značaja za naše građane i njihov ostanak na selu. Svesni smo da i Vlada sa svojim ministarstvima želi da poboljša i unapredi život svih naših građana, bez obzira u kojem delu Srbije žive.
Pitanje koje želim da uputim Ministarstvu za saobraćaj, infrastrukturu je – kada se planira početak izgradnje prioritetnih deonica lokalne putne infrastrukture, čiji ste spisak dobili od lokalne samouprave grada Kraljeva?
Nažalost, i prošle godine u julu 2023. godine Kraljevo i okolinu zadesila je elementarna nepogoda u vidu grada i tom prilikom je uništen ogroman broj objekata za stanovanje, kao i mnogi privredni objekti. Lokalna samouprava je u vrlo kratkom rokunapravila komisiju, popisala oštećenja. Bilo je oko 2.400 prijava. Veliki posao je odradio mali broj ljudi, s obzirom da lokalne samouprave nemaju kapacitet i resore kao država i da rade sa ograničenim materijalnim resursima.
Htela bih da pohvalim i da se zahvalim Ministarstvu za javna ulaganja, ali i da uputim pitanje Republičkoj komisiji, prvenstveno apel Republičkoj komisiji za utvrđivanje štete, da izađe u susret građanima koji su nezadovoljni prvostepenim rešenjem o dodeljivanju pomoći i da im u zakonski propisanim rokovima omogući da dostave, odnosno da dopune zahteve koji su zbog nedovoljno dokaza odbijeni.
Drugo pitanje, odnosno treće upućujem Ministarstvu za rad i socijalna pitanja. Kraljevo je uvek bio grada hrabrih, ponosnih ljudi, grad boraca i stradalnika. Samo u poslednjih nekoliko ratnih godina stradalo je više od 40 uglavnom mladih ljudi. Da ne govorim o tome koliko njih je nesposobno za rad, koliko je ratnih vojnih invalida i koliko ljudi sa trajno vidljivim ili nevidljivim posledicama koje će ih pratiti do kraja života.
Mnogi Kraljevčani su ponosno koračali i stojički branili svoju zemlju, bili na Košarama, Paštriku i ostalim delovima Kosova. Mnogi se nisu vratili, mnoge su majke ostale bez sinova, deca bez roditelja, žene bez stuba porodice. Uvek je srpski narod nosio na svojim plećima mnogo nepravde i borbe. Borci, nažalost, kao i posle svakog rata nekako ostanu zaboravljeni i zaglavljeni između administracije i nekih pravila.
Republika Srbija porodicama palih boraca, vojnim invalidima danas pruža mogućnost da ostvare dostojna primanja kakva nikada ranije nisu postojala. Otprilike u Srbiji je registrovano 45.000 ratnih boraca i invalida.
Pitanje koje želim da uputim ministarstvu je – da li se radi na problemu rešavanja da se našim borcima koji su dobili boračke legitimacije obezbedi dobijanje boračkog dodatka, da se pomogne svim lokalnim samoupravama koje nisu u mogućnosti da same odvoje sredstva i time obezbede određene benefite za boračku populaciju? Da li postoji mogućnost da se organizuju redovni godišnji sastanci sa predsednicima svih registrovanih boračkih udruženja, sa republičkim organima gde bi bilo obavezno i prisustvo predstavnika lokalne samouprave, u cilju otklanjanja i rešavanja problema naših boraca? Molim Ministarstvo da preko svojih nadležnosti još više unapredi položaj ratnih vojnih invalida i boraca. Znamo da ova Vlada nesebično radi da naši borci postanu vidljivi u društvu i da se njihov status iz godine u godinu poboljšava. Zahvaljujem.
Predsednice, trebate da podsetite kolege da smo mi danas ovde zato što je veći deo kolega iz opozicije zakazao ovu sednicu i da je ovo predlog zakona koji su oni tražili, tako da vas molim, ako već ne poštujete ono što mi zakazujemo. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o biračkom spisku, nije nešto što je proizašlo iz volje vladajuće većine i mi iz JS, ne možemo da kažemo da smo zadovoljni predlogom ovog zakona, jer JS, pre svega radi doprinosa demokratije i mogućnosti da se čuje i druga strana, glasaćemo za donošenje ovog zakona. Smatramo da su izbori bili regularni, da je narod glasao kako je želeo, da je svako dobio onoliko koliko je zaslužio,a ukoliko je ta politička stranka prepoznata i prihvaćena od strane građana. Ono što želim da pojasnim našim građanima je da i naglasim da su opoziciji ispunjeni svi uslovi koje su tražili, uslovi za fer političko nadmetanje postoje, transparentnost postoji, osim ovih izmena zakona u skupštini je aktivna radna grupa za unapređenje procesa, koju čine ne samo poslanici, već i predstavnici organizacija civilnog društva, i svako slobodno može da bira da li želi da učestvuje na izborima ili ne.
Zašto neki ne učestvuju, da li se plaše da ponove neuspeh iz decembarskih izbora, ili postoji neka druga matematika u to ne bih ulazila, ali mislim da treba da pokažemo efikasnost, jer ljudi koji će praktično raditi na primenama i implementaciji ovog zakona, imaju mnogo posla, a tu mislim na ljude koji rade u Ministarstvu lokalne samouprave, a JS nije za ograničavanje nijednog prava, uvek smo pozivali na jedinstvo i složen pristup kada je interes naših građana u pitanju, mi ćemo glasati za ovo rešenje, jer njegove efekte ćemo imati prilike da vidimo vrlo brzo.
Verujem da će građani prepoznati politiku na izborima, koju vodi vladajuća većina i da će imati razumevanja pogotovo oni građani koji će biti ograničeni pravom glasanja i mi smo ove promene doneli radi unapređenja šireg društvenog dijaloga, a pre svega imajući u vidu u kojem stanju je trenutno i svet i Srbija i mislim da nam je jednistvo i sloga potrebno više od svega, i zato molim sve kolege da eto pogotovo kolege koje su danas zakazale ovu sednicu, ispoštuju ovaj visoki dom i nas koje učestvujemo u ovoj raspravi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, danas kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Dragan Marković Palma – Jedinstvena Srbija koristiću član 287. Poslovnika.
Postavljam pitanje Ministarstvu infrastrukture, odnosno ministru Vesiću. Grad Kraljevo je 2019. godine pretrpeo značajnu štetu od poplava, u kojoj je porušen značajan broj mostova na seoskom području. Deo porušene putne infrastrukture i mostova grad Kraljevo je sanirao ili ponovo izgradio. Preostalo je još deset mostova da se izgradi. Mostovi se nalaze na važnim putnim pravcima i značajan broj meštana i privrednih subjekata ih koristi.
Za njih je urađena projektno-tehnička dokumentacija, ishodovane su sve građevinske dozvole, odnosno rešenja o odobrenju za izvođenje radova. Mostovi koje treba izgraditi nalaze se u mesnim zajednicama Kovači, Dragosinci, Sirča, Leševo, Ravanica, Zakuta, Vitanovac i Milakovac.
Iskoristiću pravo da postavim pitanje, odnosno molbu resornom ministarstvu, da u skladu sa finansijskim mogućnostima i prioritetima pristupi njihovoj izgradnji. Inače, grad Kraljevo je po površini najveća jedinica lokalne samouprave, posle Beograda, zauzima 1.530 kvadratnih kilometara, obuhvata 92 naseljena mesta u kojem prema popisu iz 2022. godine živi 111.491 stanovnik.
Na teritoriji grada Kraljeva nalazi se 326 kilometara lokalnih puteva i saobraćajnica. Jedan od prioriteta lokalne samouprave je unapređenje putne infrastrukture, odnosno ulaganje u izgradnju, sanaciju i rekonstrukciju lokalnih saobraćajnih puteva koji predstavljaju okosnicu ekonomskog i prostornog razvoja teritorije grada.
Ministarstvo za građevinu je od lokalne samouprave tražilo spisak prioritetnih deonica iz razloga što to jesu lokalni putevi, ali su velike dužine i resorno ministarstvo je izrazilo spremnost da pomogne lokalnoj samoupravi, svesni da su ove deonice od krucijalnog značaja za naše građane i njihov ostanak na selu. Svesni smo da i Vlada sa svojim ministarstvima želi da poboljša i unapredi život svih naših građana, bez obzira u kojem delu Srbije žive.
Pitanje koje želim da uputim Ministarstvu za saobraćaj, infrastrukturu je – kada se planira početak izgradnje prioritetnih deonica lokalne putne infrastrukture, čiji ste spisak dobili od lokalne samouprave grada Kraljeva?
Nažalost, i prošle godine u julu 2023. godine Kraljevo i okolinu zadesila je elementarna nepogoda u vidu grada i tom prilikom je uništen ogroman broj objekata za stanovanje, kao i mnogi privredni objekti. Lokalna samouprava je u vrlo kratkom rokunapravila komisiju, popisala oštećenja. Bilo je oko 2.400 prijava. Veliki posao je odradio mali broj ljudi, s obzirom da lokalne samouprave nemaju kapacitet i resore kao država i da rade sa ograničenim materijalnim resursima.
Htela bih da pohvalim i da se zahvalim Ministarstvu za javna ulaganja, ali i da uputim pitanje Republičkoj komisiji, prvenstveno apel Republičkoj komisiji za utvrđivanje štete, da izađe u susret građanima koji su nezadovoljni prvostepenim rešenjem o dodeljivanju pomoći i da im u zakonski propisanim rokovima omogući da dostave, odnosno da dopune zahteve koji su zbog nedovoljno dokaza odbijeni.
Drugo pitanje, odnosno treće upućujem Ministarstvu za rad i socijalna pitanja. Kraljevo je uvek bio grada hrabrih, ponosnih ljudi, grad boraca i stradalnika. Samo u poslednjih nekoliko ratnih godina stradalo je više od 40 uglavnom mladih ljudi. Da ne govorim o tome koliko njih je nesposobno za rad, koliko je ratnih vojnih invalida i koliko ljudi sa trajno vidljivim ili nevidljivim posledicama koje će ih pratiti do kraja života.
Mnogi Kraljevčani su ponosno koračali i stojički branili svoju zemlju, bili na Košarama, Paštriku i ostalim delovima Kosova. Mnogi se nisu vratili, mnoge su majke ostale bez sinova, deca bez roditelja, žene bez stuba porodice. Uvek je srpski narod nosio na svojim plećima mnogo nepravde i borbe. Borci, nažalost, kao i posle svakog rata nekako ostanu zaboravljeni i zaglavljeni između administracije i nekih pravila.
Republika Srbija porodicama palih boraca, vojnim invalidima danas pruža mogućnost da ostvare dostojna primanja kakva nikada ranije nisu postojala. Otprilike u Srbiji je registrovano 45.000 ratnih boraca i invalida.
Pitanje koje želim da uputim ministarstvu je – da li se radi na problemu rešavanja da se našim borcima koji su dobili boračke legitimacije obezbedi dobijanje boračkog dodatka, da se pomogne svim lokalnim samoupravama koje nisu u mogućnosti da same odvoje sredstva i time obezbede određene benefite za boračku populaciju? Da li postoji mogućnost da se organizuju redovni godišnji sastanci sa predsednicima svih registrovanih boračkih udruženja, sa republičkim organima gde bi bilo obavezno i prisustvo predstavnika lokalne samouprave, u cilju otklanjanja i rešavanja problema naših boraca? Molim Ministarstvo da preko svojih nadležnosti još više unapredi položaj ratnih vojnih invalida i boraca. Znamo da ova Vlada nesebično radi da naši borci postanu vidljivi u društvu i da se njihov status iz godine u godinu poboljšava. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, poštovani predsedniče.
U ime poslaničke grupe Jedinstvena Srbija koristim svoje poslaničko pravo da postavim pitanje na osnovu člana 287. i upućujem ih Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Ministarstvu za brigu o porodici i demografiji.
Delatnost centara za socijalni rad je da se brinu i da najbolje štite interese socijalno ugroženih grupa. Međutim, medijsko izveštavanje često prikazuje stručne radnike zaposlene u sistemu socijalne zaštite u negativnom smislu, što u velikoj meri utiče na mišljenje građana o njima i o tome kako oni obavljaju svoj posao. Uloga medija je da objektivno i tačno izveštava, ali je često uloga medija zloupotrebljena sa ciljem postizanja senzacije gledanosti. Posebno zabrinjava činjenica da se na temu zlostavljanja i zanemarivanja maloletne dece iznose neargumentovani zaključci, bez uključivanja kompetentnih osoba.
Na taj način su ozbiljno narušeni principi zaštite prava i interesa deteta, kao i obaveze zaštite podataka o ličnosti. Senzacionalističko izveštavanje medija nije u skladu sa zaštitom interesa dece i sa druge strane predstavlja model po kome se vrši pritisak na rad organa državne uprave, zbunjuje javnost i izaziva efekat urušavanja sistema vrednosti.
Čitajući istraživanje stavova građana o socijalnim radnicima u Republici Srbiji koje su sproveli studenti Fakulteta političkih nauka, smera – socijalni rad i socijalna politika, došla sam do podatka da čak 37,5 ispitanika smatra da je posao socijalnih radnika među ugroženim zanimanjima.
Socijalni radnici su tihi nosioci društva, koji u nastojanju da poprave njegove pukotine svaki dan izlažu svoju sigurnost i psihofizičko zdravlje. Vrlo često intervencija socijalnih radnika na terenu je medijski propraćena i izaziva negativne komentare građana, sa druge strane, socijalni radnici se ne mogu braniti jer su vezani profesionalnom tajnom koja im ne dopušta iznošenje informacija o slučaju kojim se bave.
Ironično je koliko se govori o humanosti, empatiji, osećaju za ljude, a koliko nedostaje razumevanja za socijalne radnike i stručne radnike zaposlene u sistemu socijalne zaštite, koji uz sve pritiske, nedostatke resursa i zakonske barijere završavaju posao. Nažalost, mnogi koji smatraju da su uskraćeni, kojima je država kriva, koje je izneverio sistem, ne znaju kome da usmere svoj bes i razočaranje i stoga ga usmeravaju upravo prema prvoj vidljivoj temi, a to su socijalni radnici, odnosno stručni radnici.
Mislim da je jako bitno da se rad stručnih radnika poštuje jednako kao i rad tužioca i sudija. Potrebno je da i sami tužioci i sudije poštuju mišljenje stručnih radnika i da veruju njihovoj proceni i da zaista imaju status specijalizovanih veštaka, da pravosuđe bude agilnije i da brže reaguje, da može da izvede i druge dokaze i odlučuje da se postupci koji se tiču dece i osetljivih grupa ne bi odugovlačili. Tužioci uglavnom svoj krajnji sud donose na osnovu izjave svedoka, ali često su žene koje su pretrpele nasilje preplašene i pod strahom povlače svoje izjave.
U situacijama kada se proceni da dete mora biti izmešteno iz jedne porodice, iz jednog nebezbednog okruženja, radnici centra su opet na meti javnosti da otimaju decu, da prodaju decu itd. Slika koju stvaraju zajedno paušalni komentari nestručnih osoba pomešani sa medijskim senzacionalizmom dovodi do toga da danas ja postavim upravo pitanje i Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijala pitanja, kao i Ministarstvu za brigu o porodici i demografiju. Koliko je zaista teško radnicima u centrima za socijalni rad? Kolika je autonomija centara za socijalni rad i da li postoji i da li je u pripremi nacionalna strategija kojom će se povećati broj socijalnih radnika, odnosno stručnih radnika i time se rasteretiti broj predmeta koji obavlja jedan radnik, kao i da li se preduzima nešto konkretno da bi se zaposleni u ustanovama socijalne zaštite zaštitili od uticaja medija i pritisaka medija i društvenih mreža?
Želim da pitam i dokle se stiglo sa izjednačavanjem osnovice zarade stručnih radnika socijalne zaštite sa medicinskim radnicima u socijalnoj zaštiti, s obzirom da je za vreme korone povećana plata našim lekarima i medicinskim radnicima, a samim tim i medicinskim radnicima koji su zaposleni u ustanovama socijalne zaštite, ali sa druge strane, stručnim radnicima i socijalnim radnicima, oni su bili uskraćeni za to povećanje.
Nadam se da će nadležno ministarstvo imati sluha i da će u dogledno vreme odgovoriti na moje pitanje i da će uraditi sve da se status i položaj socijalnih radnika i stručnih radnika u Srbiji poboljša. Zahvaljujem.
Zahvaljujem.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, koristeći svoje pravo po članu 287. Poslovnika Narodne skupštine, svoje pitanje danas upućujem Ministarstvu finansija i Ministarstvu ekologije.
U Srbiji je u ovom trenutku nešto više od polovine domaćinstava priključeno na kanalizacionu mrežu. Mali procenat takve kanalizacione infrastrukture obuhvaćen je nekim stepenom prečišćavanja otpadnih voda i samo prečišćavanje otpadnih voda je u direktnoj vezi sa dostupnosti pijaće vode, sa zdravljem građana, kao i sa zaštitom životne sredine.
Republika Srbija je tokom prošle godine započela izgradnju oko 800 km kanalizacione i kolektorske infrastrukture u više od 20 lokalnih samouprava. Cilj Vlade je da se u narednih pet godina kanalizacionom infrastrukturom pokrije 80% stanovništva, kao i da mreža obuhvata i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. U budžetu za tekuću godinu izdvojeno je 28 milijardi dinara i mislim da je to rekordna investicija koja će doprineti da se postignu ekološki standardi kakvi postoje u zemljama zapadne Evrope. Inače, taj novac je namenjen za ekološke projekte.
Plan je da se u Srbiji u narednih pet godina investira više od četiri milijarde evra i izgradi više od 7.000 km kanalizacione mreže i više od 250 postrojenja za prečišćavanje otpadne vode.
Grad iz kojeg ja dolazim, Kraljevo je sa Javnim preduzećem „Vodovodom“ korisnik projekta izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, koje se finansira iz sredstava IPA fonda. Projekat je planiran kroz realizaciju u dve faze. Prva faza koja je ugovorena za realizaciju predviđa kapacitet od 90.000 ekvivalent stanovništva sa sekundarnim stepenom tretmana otpadnih voda. Druga faza koja je planirana da se izgradi do 2040. godine predviđa povećanje kapaciteta na 120.000 ekvivalent stanovnika i uvođenje tercijalnog stepena prečišćavanja otpadnih voda.
U procesu izrade projektno-tehničke dokumentacije za izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Kraljevu pribavljeni su vodni uslovi od strane Direkcije za vodu, čime je nedvosmisleno zahtevano da prilikom izgradnje prve faze postrojenja ispuni uslove koji su zahtevani za drugu fazu, odnosno za tercijalni stepen prečišćavanja otpadnih voda.
Izgradnjom tercijalnog stepena prečišćavanja u prvoj fazi ovo postrojenje bi bilo tehnološki koncipirano na način koji se u Republici Srbiji i u inostranstvu već duži niz godina grade. U Srbiji već imamo slična postrojenja u Vrbasu, Leskovcu, Šapcu i Vranju. Benefit zaštite životne sredine, ekosistema reke Ibra i Zapadne Morave ovom izmenom su nemerljivi, naročito s obzirom da su ove reke već ugrožene prisustvom azota i fosfora preko graničnih vrednosti.
Ovakvim pristupom bi se smanjili operativni troškovi i olakšalo održavanje, a vrlo verovatno i izbegle nepotrebne investicije u drugoj fazi, što bi do kraja životnog veka postrojenja rezultovalo značajnim uštedama i za grad Kraljevo, ali i za Republiku Srbiju. Procenjena ušteda je oko osam miliona i 600 hiljada evra.
Htela bih da podsetim da smo prošle godine u januaru imali poplave koje su dovele do pucanja bedema oko jalovišta u Leposaviću, jalovina se izlila u Ibar. Moglo je doći do velikog ekološkog problema, ali srećom to je sanirano. Ne smemo dozvoliti da otpadne vode ugroze naše reke, a samim tim i pijaću vodu i na kraju zdravlje naših građana.
Zato moje pitanje postavljam i Ministarstvu finansija i Ministarstvu ekologije - da li postoji mogućnost izmene prve faze realizacije navedenog projekta i mogućnost obezbeđivanja dodatnih sredstava za realizaciju i tako uključiti i izgradnju tercijalnog sistema za prečišćavanje otpadnih voda?
Predložila bih nadležnim ministarstvima organizaciju jednog zajedničkog sastanka sa predstavnicima grada i javnog preduzeća kako bi zajedno došli do rešenja, smanjili troškove, sprečili veće zagađenje reke Ibra i Zapadne Morave, zaštitili životnu sredinu i ekosistem pomenutih reka. Zahvaljujem.
(Beograd, 29.12.2021.)
Funkcija | Državni organ, javno preduzeće, ustanova, druga organizacija | Izvor prihoda | Interval | Neto prihod | Valuta | Vreme obavljanja / od-do |
---|---|---|---|---|---|---|
Odbornik | Skupština grada Kraljeva (šef odborničke grupe) | Grad | Mesečno | 18000.00 | RSD | 02.07.2020 - |
Narodni poslanik | Narodna skupština Republike Srbije | Republika | Mesečno | 80000.00 | RSD | 03.08.2020 - |
Grad Kraljevo (član Komisije za urbanizam) | Grad | Po zasedanju | 2047.00 | RSD | 02.07.2020 - |